אמפל הודיעה לבורסה כי חברת EMG, בה היא מחזיקה 12.5%, פתחה במספר הליכי לבוררות נגד ממשלת מצרים, בשל הפסקת הגז המצרי והנזקים להשקעותיה. זאת, במסגרת אמנות השקעה בילטרליות בין מצרים וארה"ב, פולין וגרמניה, המאפשרות למשקיעים זרים לתבוע את המדינה שלא באמצעות בתי המשפט שלה. סכום התביעה לא נמסר אך ההערכות הן כי מדובר במיליארדי דולרים. בין היתר, תנצל EMG את עובדת היותו של יוסי מימן, המחזיק במניותיה באמצעות אמפל וקבוצת מרחב, בעל אזרחות פולנית, ותתבע את מצרים על בסיס אמנת ההשקעה עם פולין.
EMG חתמה על חוזה עם חברות הגז המצריות, לאספקת גז ממצרים לישראל. עם זאת, מפברואר 2011, על רקע המהפיכה במצרים ואבדן השליטה הבטחונית בסיני, פוצץ צינור הגז מספר רב של פעמים, ואספקת הגז נקטעה במשך כ-70% מהזמן. לפני כשבועיים הודיעה חברת EGAS על ביטול ההסכם עם EMG, בטענה לחובות שלא שולמו בזמן. בעלי מניות ב-EMG אמרו אז לתקשורת כי מדובר במהלך פוליטי של ממשלת מצרים, וכי טענות החוב אינן נכונות.
"הויכוח בין המשקיעים ומצרים נובע מסדרה של כשלונות של ממשלת מצרים, שפגעו באופן משמעותי בערך השקעת המשקיעים ב- EMG". נכתב בהודעת אמפל. כמו כן נכתב כי הליכי הבוררות החדשים מתווספים להליכים הבוררת בהם פתחה EMG באוקטובר 2011 נגד ספקיות הגז המצריות, EGPC הפרטית ו- EGAS הממשלתי
שאלת מיליארדי הדולרים עסקה אתמול בעיתוי ההודעה המצרית. הקולות האופוזיציוניים נגד הזרמת הגז לישראל נשמעים כבר שלוש שנים, הצינור מפוצץ חדשות לבקרים מזה שנה, הליך הבוררות שבו פתחה ספקית הגז EMG נגד מצרים החל לפני כמה חודשים, הגז ממילא לא זורם חודשיים - אז מדוע יצאה הודעת הביטול של המצרים כעת?
רשמית, נומקה ההודעה החד-צדדית של EGAS בחוב כספי שבו נושאת כלפיה EMG בעבור הגז החלקי שכן הוזרם לישראל מאז פיצוץ הצינור הראשון בפברואר 2011. חרף הפיצוצים התכופים, הספיקה ישראל לקבל במהלך התקופה גז מצרי למשך כ-150 ימים בשיעור ממוצע של 20% מההתחייבות החוזית. בגין אספקה חלקית זו דרשה EGAS מ-EMG תשלום של כ-56 מיליון דולר. ואולם נוכח קופת המזומנים הריקה של EMG והליך הבוררות שבו פתחה, ספק אם רצתה או יכולה היתה EMG לעמוד בדרישה.
אלא שבחוזה שנחתם בין EMG ל-EGAS קיימים מנגנונים ברורים להסדרת מחלוקת (Dispute) כספיות בין הצדדים. דרישת חוב לא אמורה לגרור ביטול חד-צדדי של החוזה (Termination). מדוע לפיכך בחרה EGAS במהלך האגרסיבי?
במסדרונות הממשל בקהיר שוררת מתיחות בין משרדי הממשלה לבין הרשויות הממלכתיות באשר לניהול חוזה הגז מול EMG - זאת, מצד אחד, בשל החשדות לשחיתות שלטונית שבה היה נגוע ורצון כל הגורמים המעורבים בחוזה להתנער מהטיפול בו; ומאידך, בשל הליך הבו
EMG טוענת נגד שתי החברות המצריות כי "ההפרעה הממושכת באספקת הגז נגרמה בשל הכשל הארוך של החברות המצריות לספק את כמויות הגז שהם מחויבים בחוזה אספקת הגז. ההפרעות, מנעו מ-EMG לספק גז לחברת החשמל וללקוחות אחרים, בניגוד לחוזה המשולש המבטיח זרימה קבועה של גז". EMG מבקשת פיצויים מ-EGAS על הנזקים שנגרמו לה, מאז שנחתם החוזה על מחירי גז גבוהים יותר ועד היום. בנוסף, היא מבקשת צו לפיו EGAS צריכה להתחייב לכבד את החוזה והצהרה כי עשוי לה לסיימו. EMG גם מבקשת כי EGAS תהיה מחוייבת לפצות את חברת החשמל עבור כל הנזקים שנגרמו לה כתוצאה מהפסקת האספקה.
נתח גדול מהכסף שהושקע ב-EMG הגיע מכספי המוסדיים הישראלים - קרנות הפנסיה והגמל, להן מכר מימן נתחים מהמיזם ב-2007-2008 - גם דרך מכירת המניות הפרטיות שלו לאמפל הציבורית, שגייסה אג"ח תמורתן, וגם ישירות למוסדיים ישראלים, כל זאת לפי שווי של 2.2 מיליארד דולר. באמצעות עסקות אלה הצליח מימן להיפגש עם 354 מיליון דולר - 245 מיליון דולר מהם במזומן, עוד לפני שהחלה הזרמת הגז ממצרים כעת, לאחר הפיצוצים והשאלה בדבר המשך האספקה, מוסדיים רבים חותכים את שווי ההשקעה בספריהם, ובשיחות פרטיות מעריכים אותו "קרוב ל-0". מניית אמפל צנחה ב-86% מאז תחילת השנה ואגרות החוב של החברה נחתכו בחצי והתשואות עליהן זינקו לרמה של עשרות אחוז
ממשלת מצרים קרובה לסיכום על ייקור הגז הטבעי המסופק לישראל - כך צוטט בסוף השבוע שר הנפט המצרים, עבדאללה גוראב, בסוכנויות הידיעות. לדבריו, מחיר הגז החדש לא יפחת מ-5 דולרים למיליון BTU (יחידת המרה תרמית).
זאת, לעומת מחיר של 3.6 דולר למיליון BTU שאותו מקבלת מצרים, לפי הדיווחים, מספקית הגז המצרית-ישראלית EMG, תמורת הגז שהיא מזרימה לישראל.
המחיר עלה לפני כשנתיים ב-46% - ובעקבותיו גלגלה EMG את הייקור גם ללקוחותיה בישראל. לפני כחצי שנה דיווחה ממשלת מצרים כי בכוונתה לפתוח את ההסכם מחדש ונענתה בידי EMG כי אין לכך כל עילה, וכי EMG ממילא משלמת למצרים את מחיר הגז הגבוה באזור.
בינתיים, אספקת הגז המצרי לישראל מושבתת מזה כחודשיים בעקבות הפיצוץ השמיני שבוצע בצינור הגז שבין המדינות. במהלך 2010 סיפקה מצרים לישראל את מלוא הגז שלו היא מחוייבת רק למשך 70 ימים (20%).
תחילת הסיפור, לפני למעלה משנתיים, מספר חודשים לאחר שהוכרז ב-2009 מאגר 'תמר' כתגלית הגז הטבעי הגדולה בעולם, החלו חברה לישראל בהנהלתו של ניר גלעד ושותפות 'תמר', לנהל משא ומתן על עסקת הגז הגדולה במשק הישראלי לאחר החוזה הראשוני עם חברת החשמל. השותפות בקידוח 'תמר' - נובל אנרג'י, אבנר יהש, דלק קידוחים יהש, ישראמקו יהש ואלון גז - שכבר חתמו על מזכרי הבנות עם מספר חברות לאספקת גז טבעי היו אמורות לחתום על חוזה סופי עם החברה לישראל עד סוף 2010.
אך כינון ועדת ששינסקי וסיכול הנחת צינור גז תת-ימי לנקודת כניסה צפונית במקביל הטילו חוסר וודאות על פיתוח תגלית 'תמר' ושלחו את החברה לישראל, הנמצאת בשליטת עידן עופר, לחתום במפתיע על חוזים ארוכי טווח לרכישת גז טבעי בעלי פוטנציאל כולל לעבור את ה-10 מיליארד דולר עם ספקית הגז המצרית EMG, שנמצאת כעת בעיצומו של סכסוך עסקי-מדיני עם מצרים. "ניהלנו מו"מ עם שני הספקים. בשלב מסוים, מסיבות שאינן תלויות בנו - ספק הגז הכחול-לבן לא היה מסוגל להתחייב ללוחות זמנים שעומדים בפעילות שלנו, ולא למועד סיום על החתימה עצמה", אמר ניר בשיחת ועידה לאחר החתימה עם המצרים. לסיפור המלא
היום כבר ידוע כי החוזים, שכללו את חברות מפעלי ים המלח של כיל, כרמל אולפינים וגדיב תעשיות פטרוכימיה מקבוצת בזן, חברות או.פי.סי רות
המחיר החדש שנקבע בין מצרים לירדן לא פורסם. כיום צורכת ירדן כ-3 BCM גז טבעי מצרי בשנה המשמשים לכ-80% מייצור החשמל בממלכה. מדובר בחוזה לרכישת כ-1 BCM בשנה במחיר מסובסד של דולר למיליון BTU (יחידת מידה תרמית) ובחוזה לרכישת 2 BCM נוספים לשנה במחיר שנע לפי הערכות בין 2-3 דולרים למיליון BTU. החוזה בין המדינות נחתם ב-2004 ומאז נמנעה מצרים מלייקר את המחיר, כמו גם לגז שהיא מוכרת לסוריה ולבנון.
לגבי הגז לישראל, ב-2000 התחייבה מצרים למכור לספקית הגז הגז EMG גז טבעי במחיר משוער של כ-1.5 דולרים למיליון BTU . מחיר נמוך יחסית זה איפשר ל-EMG לזכות במכרז חברת החשמל לאספקת גז בתמורה ל-2.75 דולר למיליון BTU ולמכור גז ללקוחותיה הפרטיים בישראל בתמורה למחיר משוער של 4 דולרים למיליון BTU.
אולם ב-2008, עם תחילת הזרמת הגז הטבעי לישראל, דרשה מצרים לייקר את מחיר הגז ובתום חודשיים של מו"מ הוכפל מחיר הגז שרוכשת EMG ממצרים לכ-3 דולרים למיליון BTU ובעקבות כך גולגל הייקור ללקוחות בישראל כך שחברת החשמל הישראלית משלמת כיום כ-4 דולר למיליון BTU.
ירדן תחתום עד סוף החודש על חוזה גז חדש עם מצרים, בו הסכימה להעלאת מחיר הגז המצרי, לאחר 3 חודשים של מו"מ אינטנסיבי בין המדינות. שר האנרגיה הירדני, חאלד טוקאן, אמר כי ההסכם ייחתם עד סוף החודש ובו "מחיר הוגן" של הגז שיסופק למדינה ממצרים. מצרים חידשה את אספקת הגז לירדן, לאחר שהאספקה הופסקה בעקבות פיגוע הטרור ב-27 באפריל.
מצרים מכרה לירדן גז במחיר של 3 דולר למיליון BTU, בעוד שהמחיר בשוק העולמי עומד על 6-7 דולר למיליון BTU. גורם בכיר במשרד האנרגיה הירדני מסר כי ההסכם החדש בין ירדן ומצרים יאפשר למצרים להתקדם עם רצונה להעלות את מחיר הגז שחברת EMG מספקת לישראל. נזכיר כי יוסי מימן, בעל השליטה באמפל והשותף הישראלי ב-EMG, אמר כי EMG עלולה לפנות לבוררות בינלאומית אם מצרים תדרוש להעלות את מחיר הגז ולשנות הסכמים בדיעבד.(כלכליסט)
שותפויות תמר דיווחו הבוקר על הסכם למכירת גז לאדלטק בהיקף של כ-1.2 מיליארד דולר, בהמשך לדיווח מאתמול על עסקה לאספקת גז לדליה אנרגיה בהיקף של כ-5 מיליארד דולר. בכלל פיננסים ברוקראז' חוזרים על המלצות "קנייה" לאבנר, לדלק קידוחים ולישראמקו.
אלה הנקודות העיקריות:
הפקק השתחרר - "בעקבות האישור העקרוני של חברת החשמל לגבי ההסכם עם תמר טענו כי נסללה הדרך להסכמים עם צרכניות גז פוטנציאליות נוספות", מזכיר ירון זר, אנליסט אנרגיה של כלל פיננסים. מסתבר כי מדובר בדרך מהירה מאוד. "אנו מצפים בחודשים הקרובים להסכמים בהיקפים גדולים עם החברה לישראל ודוראד, ולהסכמים נוספים עם נשר, פז, דלק אשקלון ואחרים."
מחירי הגז בהסכמים בהתאם לצפי - הדיווחים לא מציגים את מחיר הגז. מתוך הדיווחים מחולצים מחירים של כ-5.9 וכ-6.3 דולר בהסכמים עם דליה אנרגיה ואדלטק, בהתאמה. "לפי הבנתנו מדובר במחירים הממוצעים הצפויים לאורך חיי ההסכמים", אומר זר. "נזכיר כי המודל שלנו מניח מחיר של 5.5 דולר ועלייה שנתית של 1% ומגלם ממוצע רב שנתי של כ-6 דולר. בסך הכל ניכר כי המחיר מושפע במעט מהיקף העסקה."
אדלטק כנראה השתחררה מההסכם עם EMG - "לפי הבנתנו ההסכם עם תמר מצביע על כך שאדלטק השתחררה מההסכם מול EMG", אומר זר. "להערכתנו, מדובר בהסכם הראשון של תמר כתוצאה מהשתחררות הלק
1. הציניקנים יאמרו כי חוזה הגז בין מצרים לישראל בוטל למעשה ב-25 בינואר 2011, אז שטף המון מצרי את כיכר תחריר בקהיר ונתן את האות לקץ משטרו של חוסני מובארכ. בחלוף 10 ימים פוצץ צינור הגז בין שתי המדינות - וחמור מכך, הפך סמל לסיאוב שפשה בחצרו של מובארכ, ולשחיתות שהגיעה עד כדי מכירת אוצרות הטבע של האומה המצרית ל"אויב הציוני" בנזיד עדשים.
באתר זה הוערך במארס אשתקד כי המצרים יאפשרו את המשך ההזרמה רק עד הגעת הגז ממאגר תמר - תוך עצימת עין נוכח המתרחש בינתיים בסיני. עצימת העין אמנם השביתה את האספקה למשך 70% מהזמן. את ביטול החוזה הקדימו לפיכך המצרים בשנה - או העניקו לישראל אורכה של שנה, תלוי בעיני המתבונן.
פיצוץ צינור הגז באל עריש ביולי 2011
צילום: אי-פי
2. פרויקט שכונן על בסיס קשרים אפורים בין הון לשלטון, גובה בהסכם מדיני וחוזק בשחקנים בינלאומיים - עוד עשוי לחזור ביום מן הימים לסדרו באותה הדרך, שהרי במציאות המזרח התיכונית עסקינן. אולי זו התקווה שעומדת בבסיס הטענה שלפיה המהלך שבו נקטה מצרים נועד בסך הכל ללחוץ על EMG ובעלי מניותיה לסגת מהבוררות הבינלאומית שבה פתחו נגד ממשלת מצרים.
ואולם כאשר מצרים ניצבת ערב בחירות, ערב התבססות האחים המוסלמים בשלטון וערב פרסום פסק הדין במשפטו של מובארכ - ספק אם יימצא בשנים הקרובות ממשל ד
מדובר בחוזה גיבוי לזה שנחתם בין דוראד לספקית הגז המצרית EMG בדצמבר 2009, אז התחייבה דוראד לקנות כ־0.74 מיליארד מ"ק גז טבעי בשנה ל־17 שנה בעלות כוללת של כ־2 מיליארד דולר. אך סדרת הפיצוצים בצנרת הגז המצרי מאיימת להותיר את מנהלי התחנה בלי דלק להפעילה. כפי שנחשף בספטמבר האחרון ב"כלכליסט", הצדדים כבר החלו לקיים מו"מ מקדמי לרכישת גז בכוונה ליצור גיבוי לחוזה המצרי, ובשבועות האחרונים עלה המו"מ שלב והגיע לישורת הסופית שלו. לפי ההערכות במשק האנרגיה, דוראד לא תתקשה להשתחרר מהחוזה עם EMG.
הסיבה להאצת המשא ומתן עם תמר היא שתחנת הכוח שתקים דוראד באשקלון עתידה להיות אחת מתחנות הכוח הפרטיות הגדולות בישראל עם הספק ייצור של כ־800 מגה־ואט, כ־6.5% מכושר הייצור האופטימלי של חברת החשמל. מועד ההפעלה ברישיון שניתן לה נקבע לסוף 2013, אולם המדינה מנהלת מולה מגעים להפעלה חלקית של התחנה כבר בקיץ 2013. זאת כדי למלא את המחסור הצפוי במשק.
לאור ההתפתחויות האחרונות במצרים, מדווחת החברה על ירידה בשווי שהעניק המעריך. החברה לא מעניקה למשקיעים את ההערכה הסופית אך כותבת כי "בשל אי הודאות במצרים, הקצה התחתון של הערכת השווי הינו נמוך משמעותית מבעבר ולא גבוה באופן משמעותי מהערך בו משוערכת EMG בספרי אמפל. בבסיס הערכת השווי עומדים מחירי הגז, כמויות, ותאריכי משלוח".
צילום: וקנין עופר
שווי 12.5%, שמחזיקה אמפל ב-EMG, עומד נכון לסוף 2010 בספריה על 266.3 מיליון דולר - המעניק לחברה כולה שווי של 2.13 מיליארד דולר. שווי האחזקות שבידי המוסדיים הישראליים עומד על 100 מיליון דולר.
אמפל דיווחה אמש כי תיקון הפיצוץ השני בצינור הגז בסיני הסתיים וחודשה האפשרות להובלת גז. כמו-כן, אמפל דיווחה כי קיבלה מ-EMG (בה היא מחזיקה 12.5% מהמניות) הודעה לפיה שירותי הביטחון של מצרים הוסיפו אמצעי אבטחה נוספים במטרה למנוע התקפות נוספות על צינור הגז. EMG הודיעה כי ברגע ששירותי הביטחון יסיימו את פריסת הכוחות ואמצעי המיגון תחודש הזרמת הגז עד לסוף חודש מאי. זאת בניגוד לדבריה של סמנכ"לית החברה אירית אילוז שטענה יממה אחרי הפיצוץ כי ייקח שבועיים לחידוש אספקת הגז.
חברת החשמל נמנעת מלתבוע פיצויים מספק הגז המצרי EMG על הפרת ההסכם עמה, משום ש"עד שנראה מזה כסף כולנו נהיה בפנסיה", כך אמר היום (ב') בדיון בכנסת על ההתייקרות הצפויה של תעריפי החשמל יו"ר חברת החשמל, האלוף במיל' יפתח רון-טל, בתשובה לשאלת ח"כ מירי רגב בעניין.
רגב תקפה בדיון את משרדי הממשלה על כך שלא נערכו לשיבושים בהזרמת הגז המצרי וציינה כי האזרח משלם את מחיר אוזלת ידם של פקידי הממשלה.
המשנה למנכ"ל חברת החשמל, משה בכר, אמר בדיון כי חברת EMG שבה שותף איש העסקים הישראלי יוסי מימן מזרימה היום לחברת החשמל בין 20% ל-30% מהכמות שהתחייבה לספק לה בהסכם.
תגובה:
EMG דרשה ערבויות בינלאומיות לכך שחברת החשמל תרכוש ממנה. אבל ערבות נגדית אפילו לא נדרשה. צריך לחקור את הדירקטורים. אולי קיבלו שוחד. ואם הם סתם היו מטומטמים - לתבוע אותם!
תגובה:
שאלת השאלות, למה בכלל היה צריך את חבאת EMG ? מדוע
ההסכם לאספקת גז לא נערך ישירות ביןחברת החשמל לחברה הלאומית המצרית ? למה המתווחים האלה באמצע ? גם המיצרים הפסידו וגם אנחנו שילמנו יקר יותר !!!
קבוצת החברה לישראל דחתה הצעה לעסקת "הצרחה" בין הגז הטבעי שרוכשות שתי החברות הבנות שלה: בזן (בית הזיקוק בחיפה) וכיל.
ל-TheMarker נודע כי המשרד להגנת הסביבה הציע באחרונה לבז"ן לרכוש את הגז שמסופק למפעלי החברה אחות, כיל, בדרום הארץ. זאת, כדי שבית הזיקוק יעמוד בתקנות הגנת הסביבה שבהן הוא מחוייב, חרף המחסור המשקי בגז טבעי. מחסור זה גורר את בזן לעשות שימוש חלופי ומזהם במזוט. זאת, כשנגד בזן ומנהליה תלוי ועומד צו אישי בחתימת השר להגנת הסביבה, המחייב את החברה להפחית את פליטות המזהמים משטח המפעל - ללא קשר להשלמת תשתית הזרמת הגז הטבעי.
תכלית ההצעה נועדה לפיכך למנוע את הפעלת הצו וכן למנוע את חזרת הזיהום לריכוז האוכלוסייה שבמפרץ חיפה - לטובת שריפת מזוט בעיקר באזור ים המלח. ואולם, בקבוצת החברה לישראל דחו את ההצעה. זאת, לאחר שפקע הסדר ביניים נוסף שהציע המשרד להגנת הסביבה לבזן. לפי הסדר מקל זה, חושב היקף השימוש במזוט בבית הזיקוק לפי מספר שעות ולא לפי ימי הפעלה.
כיל רוכשת מאז 2009 גז טבעי משותפות ים תטיס בחוזה חמש-שנתי בהיקף כולל של 2 מיליארד מ"ק (BCM). לפני שנתיים החליטה החברה לישראל לפצל את רכש הגז הנוסף הדרוש לחברות הבנות שלה בין שני ספקי הגז למשק - EMG המצרית ושותפות תמר. בסוף 2010 חתמה בזן עם EMG על רכישת 55% מהגז הדרוש לה לצרכי
שוב פיצוץ בצינור הגז שמוביל גז ממצרים לישראל, עקב פעילות טרור במצרים. לפי דיווח באתר האינטרנט המצרי Ahram Online, היום (א') התרחש בצינור פיצוץ עשירי במספר השנה, מה שצפוי עוד יותר לעכב את הזרמת הגז לישראל.
גם לפני הפיצוץ היום לא מוזרמת בימים אלה אספקת גז מהצינור המצרי, לאחר פיצוץ שהפסיק את ההזרמה לפני מספר שבועות (ב-28 בנובמבר). למעשה, מאז חודש יוני לא מוזרם גז ממצרים לישראל, למעט יומיים שבה חודשה האספקה.
הצינור סמוך לאל-עריש במצרים היה קורבן להתקפות טרור חוזרות בשנה האחרונה, ואספקת הגז ממנו לישראל הופסקה פעמים רבות. את הצינור בנתה חברת EMG בין אל עריש לאשקלון, בעלות כספית של כ-460 מיליון דולר.
אמפל, הנמצאת בשליטת יוסי מימן, מחזיקה ב-12.5% מחברת EMG, ומדובר בנכס העיקרי של החברה. מניית אמפל רשמה ירידה של יותר מ-80% מתחילת השנה, וההון העצמי שלה הסתכם בסוף חודש ספטמבר ב-133 מיליון דולר.
פיצוץ שמיני בצינור הגז המצרי בסיני אירע היום (א') בבוקר. לפי דיווח העיתון המצרי "אלמסרי אליום", היום בבוקר הגיעו רעולי פנים ברכב 4X4 והניחו שני מטענים מאולתרים בקרבת תחנת הגז ובמרחק 50 מטר אחד מן השני. באמצעות שלט רחוק פיצצו את הצינור ממרחק.
קטע בצינור הגז בין מצרים לישראל עולה באש
מיקום הפיצוץ כ-15 קילומטר מערבית לאל-עריש, אספקת הגז לישראל נעצרה בסוף נובמבר בעקבות הפיצוץ האחרון בצינור. צינור הגז פעל כסדרו רק במשך כשליש מהשנה החולפת, בעקבות פיצוצים חוזרים ונשנים שפגעו בו.
מאז ההפיכה במצרים, עלו קולות המוחים על מחיר הגז הנמוך לכאורה בחוזה הגז של חברת EMG מול ספקית הגז הממשלתית המצרית GASCO, שנחתם בתקופת הנשיא לשעבר, חוסני מובארק. הצינור מספק גז גם לירדן שהסכימה לפני מספר חודשים להעלאה במחיר הגז הנרכש ונפגעה גם כן מהפיצוצים בצינור.
חברת אמפל, המחזיקה בכ-12.5% מ- EMG, מסרה כי הפיצוץ האחרון אריע במקטע מעקף בצינור שהיה ריק מגז וכי הצינור כולו נמצא בתהליכי שיפוץ ואחזקה. עוד נמסר מהחברה כי מועד סיום העבודות אינו ידוע כעת.
למה נגמר הגז? "כי כמה משרדי ממשלה שולטים בשדה"
שר האנרגיה והמים הציג בכנס הרצליה את מדיניות "לשמור ולייצא"- למרות שוועדה שמינה בעניין תגליות הגז עדיין לא הציגה את עמדתה
10:26 02.02.2012 מאת: איתי טרילניק
"זה מה שקורה כשיותר ממשרד אחד מקבל החלטות ומשפיע בצורה מאסיבית בנושא האנרגיה" - כך אמר היום שר האנרגיה והמים, עוזי לנדאו, בכנס הרצליה, בעניין הידלדלות מאגר הגז בקידוח ים תטיס. לנדאו גם הביע את עמדתו בעד מדיניות של "לשמור ולייצא" בעניין תגליות הגז הטבעי - למרות שוועדה שמינה טרם הציגה את עמדתה.
לנדאו אמר בכנס כי "אנחנו רואים בתמונה שלפנינו את הפוטנציאל הגלום באגן המזרחי של הים התיכון. זו תמונה שהוצגה לפני כשנה וחצי, על הפוטנציאל בכל האגן המזרחי של של הים התיכון, פוטנציאל של 3,500 BCM. מתוך זה, בשדות של ישראל (תמר, דלית ולוויתן) יש כ-750 BCM. לפנינו הרישיונות שחולקו, קו הגבול בין ישראל וקפריסין. יש הערכה שבישראל יש כמות שהיא אולי כפולה בהשוואה למה שמצאנו עד כה. מרבית הרישיונות, ההיתרים לחיפוש, כבר ניתנו. היתה תקופה שהיה אינטרס להביא כמה שיותר מתעניינים כשעוד לא מצאו גז. צריך לשים לב שכך שמעבר לבארות, חשוב לראות את הצנרת שמחברת את מאגרי הגז לישראל. יש צינור שדרכו לא עובר גז מאל-עריש (עוברת כמו חלקית, א"ט), צינורות בים מק
בשיחות שמקיים לאחרונה משרד האוצר עם רשות ההגבלים העסקיים נבחנות סנקציות לריסון המחיר שידרשו השותפויות הישראליות על הגז הטבעי, בעקבות משבר הגז המצרי. כן נבחנת האפשרות להגביל את משך חוזי הגז שלהן עם חברת החשמל לשלוש שנים. במקביל הצהיר שר התשתיות עוזי לנדאו כי בכוונתו להכריז על הגז כמוצר בר־פיקוח
השיבושים באספקת הגז המצרי יצרו ואקום במשק הגז הישראלי שאותו מילאו שותפויות הגז המקומיות תוך שהן גוזרות קופון שמן. בעקבות העיכובים בהגעת הגז המצרי חתמה שותפות הגז "ים תטיס" בשבועות האחרונים על עסקאות הנוקבות במחירים הגבוהים בכ־40%-45% ממחירי השוק. על רקע זה החלו גופי הרגולציה השונים המפקחים על שוק הגז - משרד האוצר, משרד התשתיות הלאומיות, משרד ראש הממשלה ורשות ההגבלים העסקיים - לבחון דרכים להגביל את כוחן של שותפויות הגז ב"תמר" וב"לוויתן" ולמנוע את הפיכתן למונופול.
אייל גבאי. פנה לרשות ההגבלים העסקיים צילום: צביקה טישלר
במשרד האוצר בוחנים בין היתר לאסור את ייצוא הגז ממאגר "לוויתן" וכן להגביל את משך החוזים עם חברת החשמל לשלוש שנים בלבד. במידה וסנצקיות אלה יצאו לפועל מדובר יהיה במכה קשה עבור שותפויות הגז, שמסתמכות על צפי לתזרים מזומנים ממכירת הגז לחו"ל ומחתימת עסקאות מקומיות ארוכות טווח כמקור מימוני לפיתוח מאגרי גז.
כספים אלה צפויים לשמש את השותפויות למימון פיתוח מאגרי גז קיימים כ"תמר" ו"נעה" וכן מאגרים עתידיים כ"לוויתן".
במקביל, כפי שנחשף אתמול ב"כלכליסט" פנה מנכ"ל משרד ראש הממשלה אייל גבאי לראש הרשות להגבלים עסקיים דיויד גילה, וביקש ממנו לבחון האם יש בידי הרשות כלים לוודא שספקי הגז הישראלים ל
"מי שהוביל את הקבוצה לקהיר, מי שהציג את הקבוצה - זה אני, ומגיע לי שכר על זה. הגז מגיע לישראל במחיר טוב ואין סיבה שלא אקבל תמורה על כך", כך אמר היום ד"ר נמרוד נוביק בראיון ל"פגוש את העיתונות" בערוץ 2.
נוביק תובע את יוסי מימן על סך כ-30 מיליון שקל, בשל הבטחות לכאורה למענקים ובונוסים על מימוש פרויקטים שניהלה קבוצת מרחב בעשור האחרון. התביעה הוגשה בחודש ספטמבר על ידי נוביק, על ידי באי כוחו עו"ד אמנון שיבולת ונתי אגמון. נוביק עבד בחברת מרחב יותר מ-20 שנה, והגיע לתפקיד סגן נשיא בכיר בחברה, שמימן הוא הבעלים היחידי והנשיא שלה. מימן מחזיק בכ-61% ממניות חברת אמפל, המחזיקה בכ-12.5% ממניות חברת EMG, ספקית הגז המצרית. התביעה הוגשה בתקופה קשה למימן, בשל הפסקת הזרמת הגז כתוצאה מפגיעות חוזרות ונשנות בצינור ההולכה בסיני. בכתב ההגנה ציינו את מועד הגשת התביעה: "עיתוי זה ודאי נחבר על ידי התובע, בחוסר תום לב משווע, בקפידה ומטעמים זרים".
לדברי נוביק, לאחר חברות של 20 שנה, הוא דרש לקבל תמורה על עבודתו בפרויקט הגז המצרי. "זו היתה חברות אמיתית ביני לבין יוסי מימן, שלא רק הניבה עסקות חשובות, אלא היתה חברות משפחתית וקרובה. לפני כ-4 שנים, כשחשבתי שמגיע לי חלקי בפרויקט הגז, והתברר לי שזה לא הולך לקרות, מידרתי את הנושא לחלוטין מהעבודה שלי. בנוסף, נ
חברת אדלטק הישראלית, ששותפה להקמת כמה תחנות כוח פרטיות, חתמה בימים האחרונים על עסקה מול ג'נרל אלקטריק האמריקאית (GE), לרכישת חמש טורבינות לייצור חשמל בעלות של כחצי מיליארד שקל - כך נודע ל"כלכליסט". הטורבינות מיועדות לשלוש תחנות כוח שאדלטק מקימה בעבור מפעלי אגן כימיקלים וסולבר באשדוד ומכתשים מפעלים כימיים ברמת חובב, שמיועדות להתחיל לפעול בסוף 2014.
כל התחנות אמורות לפעול בשיטת מחזור משולב, שמשלבת בין הפקת חשמל באמצעות גז טבעי לשימוש בקיטור שנוצר בתהליך לייצור חשמל. צריכת החשמל הראשונית תתבצע על ידי המפעלים ועודפי הייצור יופנו לרשת הארצית, במסגרת הסכם שחתמה אדלטק לפני כשבוע עם חברת החשמל.
מימון הרכש נעשה על ידי אדלטק וזורלו, שותפתה הטורקית. הסגירה הפיננסית של פרויקט תחנות הכוח מובלת על ידי בנק לאומי. את רכישת הטורבינות הובילו המשנה ליו"ר ג'נרל אלקטריק העולמית ג'ון רייס, שעמד בראש משלחת של החברה שביקרה לאחרונה בישראל, ביחד עם מנכ"ל אדלטק אודי וילד ודורון עזרא, מנכ"ל אשדוד אנרגיה ורמת נגב אנרגיה מקבוצת אדלטק. במסגרת החוזה נידונה האפשרות לרכישת טורבינות נוספות לתחנת הכוח של אדלטק המיועדת לקום במפעל חיפה כימיקלים בנגב.
אדלטק חתמה על חוזים לרכישת גז טבעי מספקית הגז המצרי EMG בהיקף של 1.4 מיליארד דול