אם נדמה היה שהמגזר העסקי והציבורי ניצבים משני צדי המתרס בשאלות אם להתיר יצוא גז טבעי ישראלי ואם יש מקום להתערבות ממשלתית בתמחורו - מתברר כי המציאות מורכבת יותר. קבוצת דור כימיקלים, שבבעלות הפלג החיפאי של משפחת דנקנר, פנתה באחרונה למשרד האנרגיה ולרשות ההגבלים העסקיים בבקשה להגביל את יצוא הגז הטבעי שיתגלה לחופי ישראל ולהתערב בתמחורו.
הבקשה הגיעה על רקע כוונת הקבוצה להקים ברמת חובב מפעל לייצור מתנול מגז טבעי בהשקעה של כ-400 מיליון דולר. לטענת הקבוצה, התועלת שתניב למשק תעשייה פטרוכימית מבוססת גז תעלה עשרות מונים על מכירת הגז הישראלי בחו"ל, וכי על המדינה לעודד תעשייה זו באמצעות קביעת מחיר גז מגזרי מופחת.
מפעל דור כימיקלים בחיפה
צילום: חגי פריד
"על המדינה לדאוג לכך שספקי הגז יהיו מחויבים לאספקת גז לצרכנים בישראל לשנים ארוכות", כתב יו"ר דור, גיל דנקנר, למנכ"ל משרד האנרגיה, שאול צמח - שעומד גם בראש הוועדה לבחינת מדיניות הממשלה במשק הגז. "אין ספק שגיוון השימושים בגז טבעי, כולל השימוש בו לתעשייה הפטרוכימית, יבטיח תמורה סבירה למשק הלאומי ומחיר הולם ליצרנים", אמר דנקנר. "מתן אפשרות ליצוא גז, בלי להבטיח במקביל אספקת גז לכל השימושים המקובלים, תהיה בלתי אחראית ותמנע בפועל פיתוח תעשייה זו בישראל".
מתחרים על מ
רשות החשמל תדון מחר במכסה נוספת לסבסוד מתקנים סולאריים קטנים על גגות בהיקף של 200 מגה ואט - כך נודע ל-TheMarker. זאת, למרות שהרשות הכריזה בפברואר כי לא תפרסם עוד מכסות סולאריות משום שהשלימה את יעדי הממשלה לקידום חשמל באנרגיה סולארית עד 2020.
עם זאת, בשבוע שעבר אזלה מכסת המתקנים הסולאריים ל-2012 תוך ימים, לאחר שהיקף הביקוש לה היה גבוה פי שלושה מהמכסה. היקף זה הביא לגל לחצים על משרד האנרגיה לפעול לאישור מכסה נוספת - וזה פנה בנושא לרשות החשמל.
מהלך שכזה צפוי לעורר התנגדות במשרד האוצר, משום פריצת היקף המכסות שעליה סוכם בממשלה לפני כחצי שנה והשלכותיה על תעריף החשמל לציבור. כך, ייקור החשמל אמש שיקלל 1%-2% נוספים למחיר החשמל בגין ההסדרות שאושרו עד כה לתמרוץ ייצור חשמל באנרגיית השמש; והמכסה החדשה עלולה לגרור ייקור בהיקף דומה.
עד היום הותקנו כ-200 מגה-ואט במתקנים סולאריים קטנים (עד 50 קילו-ואט). בנוסף, פורסמו מכסות לעוד 110 מגה-ואט ל-2012-2014, מהם 50 מגה-ואט המיועדים להתקנות השנה. הרישום למכסה זו החל לפני כשבועיים, כאשר הביקוש למכסות גבוה עד פי שלושה מההיצע.
במקביל, לא נרשמים ביקושים משמעותיים להתקנת מתקני ייצור חשמל באנרגיית הרוח. לפיכך, המכסות החדשות בהיקף 200 מגה-ואט נועדו, ככל הנראה, להבטיח הגעה ליעד מדיניות הממשלה - 5% ייצו
הפסקות חשמל דווחו ברחבי הארץ בשעה האחרונה בשל תקלות ביחידת ייצור חשמל בהספק 575 מגה וואט בתחנת הכח רוטנברג שבאשקלון ובקו מתח בתל אביב. בין היתר דווח על הפסקות חשמל בכפר סבא ומרכז תל אביב. חברת החשמל דיווחה כי התקלה בטיפול, וכי ברוב המקומות חזר החשמל לזרום כרגיל.
גורמים במשק החשמל אמרו כי אין הפסקות חשמל יזומות וכי מדובר בתקלות נקודתיות. לדבריהם, כושר ייצור החשמל עדיין גבוה מהביקושים אך בעקבות התקלה בתחנת הכוח רוטנברג, ירדה הרזרבה ירדה ל-3%.
התקלה ארעה בשל נזילת שמן, שגרמה לכשל במפוח המזרים אוויר ליחידת השריפה בדוד שבתחנת הכח. כתוצאה מכך ירד לחץ הקיטור עד להשבתת יחידת ייצור החשמל, המספקת 575 מגה וואט לרשת. עם הפסקת פעולת היחידה נותק החשמל לסירוגין במקומות שונים בארץ, עד להפעלת יחידות גיבוי. בחברה צופים כי התקלה תתוקן עוד היום.
עוד כתבות בנושא
הפסקות החשמל היזומות: מדוע התעשייה והמתנחלים זוכים בחסינות? 11.07.2012 | 07:17
השיבושים באספקת החשמל אירעו שעות ספורות לאחר מסיבת עיתונאים שערכה החברה, בה התריעה מהפסקות חשמל בשבוע הקרוב בשל עומס הביקושים ורזרבת ייצור חשמל קטנה. "גם אם יהיה מחסור של 1,000 או 2,000 מגה-וואט, אנחנו יודעים לטפל בזה. תירגלנו את זה, גם לאחרונה, והדברים נמצאים תחת ביקורת ואנשי ביצוע מעולים שי
שר האנרגיה והמים, עוזי לנדאו, הורה למנכ"ל המשרד שאול צמח למשוך את תזכיר הצעת חוק "החשמל הכשר", המוסיף לחוק החשמל סעיף המאפשר פיקוח הלכתי של הרבנות הראשית על ייצור החשמל בתחנות הכוח. זאת, לאחר מחאות נמרצות נגד החוק, שאף התממשו לכדי הפגנה מול ביתו של השר ברעננה ביום שישי האחרון.
החוק הוצע על רקע שימוש בגנרטורים בימי שבת וחג, הנפוץ בחלק מהמגזר החרדי בשל חילול שבת של עובדי חברת החשמל בתחנות הכוח. לטענת המשרד, הגנרטורים מהווים סיכון בטיחותי ומפגע סביבתי, ולכן הוצע מנגנון פיקוח נוסף, על ידי הרבנות הראשית, על תחנות הכוח. זאת, למרות הודאת המשרד כי "תקן חשמל כשר כבר אומץ על-ידי חברת החשמל כמעט במלואו וכיום מתבצעת הפעילות בשבתות ובימים טובים בהתאם להוראותיו".
עוזי לנדאו
צילום: אמיל סלמן
במסגרת ההצעה היתה גם כוונה להתקין מערכות אוטומציה נוספות, שינהלו את ייצור החשמל ללא מגע יד אדם. כמו כן, נכלל בחוק סעיף המאפשר, לטענת המוחים, שליטה של משגיחי הרבנות על ייצור החשמל, במה שכינו "יד על השאלטר".
ביום שישי האחרון אירגנה תנועת "ישראל חופשית" הפגנה של כמה עשרות אנשים מול ביתו של לנדאו ברעננה, בה קראו המפגינים ללנדאו ומפלגתו (ישראל ביתנו) "די נמאס, תעברו לש"ס", "בחרת ליברמן - קיבלת ישי", ו"לנדאו, עד לכאן, ישראל זה לא איראן"
הולכת הגז ליבשה
מאגרי הגז של ישראל נמצאים מתחת לקרקעית הים במרחק עשרות קילומטרים מקו החוף. עד לפרוץ משבר הגז המצרי העדיפו משרדי הממשלה להשאיר את הקמת הצנרת ליבשה ליזמים, בעיקר משיקולי תקציב. פרויקט חיבור מאגר תמר לחוף צפוי לעלות כ-3 מיליארד דולר שימומנו במלואם ע"י היזמים של תמר. אלא שהצינור מתמר תוכנן בהתאם לשיקולים עסקיים ולא לאומיים.
תוכנית הפיתוח אושרה ביולי 2010 לפני שפרץ משבר הגז המצרי והקיבולת של צנרת תמר אינה מסוגלת להזרים גם את מלוא כמות הגז שחסרה למשק בשל הפסקת הזרמת הגז המצרי. המגבלה הזו עשויה לגרום נזקים: חלק מיצרני החשמל הפרטיים עלולים להישאר ללא מספיק גז ותהליך ההסבה של מפעלי התעשייה הבינוניים והקטנים לייצור בגז טבעי עלול להיתקע לשנים רבות. המדינה לא הצליחה עד היום לחייב את היזמים להגדיל את הקיבולת. המונופול של תמר על צנרת הגז הימית עשוי גם להקשות בעתיד על ספקי גז חדשים, שיבקשו להתחבר לצנרת הקיימת מהמאגרים שלהם, כדי לחסוך עלויות.
המציאות הזו הובילה את משרד האנרגיה למהפך חשיבתי. בוועדה למבנה משק הגז העתידי בראשות מנכ"ל משרד האנרגיה והמים שאול צמח, מתגבשת תוכנית שלפיה המדינה "תקבל אחריות" ותקים בעצמה ועל חשבונה "מוביל ארצי ימי".
מדובר במערכת שתתוכנן ותיבנה כדי לשרת את מאגרי הגז העת
שר האנרגיה והמים, עוזי לנדאו, סבור שיש לאחד את משרד האנרגיה והמים והמשרד להגנת הסביבה. לנדאו אמר את הדברים בפאנל בוועידה הלאומית הראשונה לצמיחה ירוקה בנושא "כלכלה ירוקה כמנוע צמיחה לאומי". בפאנל, שהנחתה אלונה שפר קארו, מנכ"לית המשרד להגנת הסביבה, השתתפו גם השרים ישראל כץ ואריאל אטיאס.
"בחודשים האחרונים מובילים משרד להגנת הסביבה ומשרד התמ"ת מהלך כולל לצורך בניית תוכנית לאומית לצמיחה ירוקה", אמרה שפר קארו. לדבריה, "לממשלה תפקיד חשוב בהובלת הצמיחה הירוקה, כמבצעת ומפקחת. ללא תוכנית ממשלתית לא יתחוללו שינויים משמעותיים באופן בו אנחנו יוצרים וצורכים. צמיחה ירוקה איננה עניינו הבלעדי של המשרד להגנת הסביבה. כיום העולם כולו מבין שקבלת החלטות ללא שיקולים סביבתיים פוגעת בכולם. גז טבעי, תחבורה ציבורית, בנייה וחקלאות ירוקה הם רק חלק מהמנופים האפשריים. אולם, היכולת לייצר כלכלה ירוקה דורשת תיאום בין גופי הממשלה השונים".
שפר קארו לשר לנדאו: "הגז הטבעי יכול לחולל מהפכה ירוקה. ניתן לעשות שימוש בו כמעט לכל מטרה. מה לדעתך החסם המרכזי לחיבור תגליות הגז ומתי צפוי להסתיים המשבר?"
שר האנרגיה והמים עוזי לנדאו: "אין מדינה דומה לישראל בתחום הגז במונחים של התפתחות המשק. ב-2003 לא היה שימוש בגז בישראל. היום בייצור החשמ
משרד ראש הממשלה מתכוון לצמצם בדרמטיות את המכסות לאנרגיות סולאריות ולקדם את ייצור החשמל מביו־גז ומחוות רוח, כך נודע ל"כלכליסט".
ראש המועצה הלאומית לכלכלה יוג'ין קנדל יציג השבוע למנכ"ל משרד התשתיות שאול צמח את עיקרי הפשרה שאותה גיבש. זאת לאחר שמשרד האוצר תקע טריז
בניסיון משרד התשתיות לקדם את התחום הסולארי באלפי מגה־ואט בשנים הקרובות. עלות אנרגיית הרוח נמוכה יחסית ומהווה שליש ממחיר הסולארית.
לפי הצעתו של קנדל, עד 2014 תועמד מכסה של 500 מגה־ואט למתקנים לייצור חשמל מאנרגיה סולארית. בנוסף, רשות החשמל תבחן הקצאת חלק ממכסה זו (עד 25 מגה־ואט) למתקנים בעלי טכנולוגיה ישראלית, כפי שתוגדר על ידי המדען הראשי במשרד התשתיות. בד בבד, יוקצו 160 מגה־ואט עבור מתקנים לייצור חשמל מביו־גז, ו־800 מגה־ואט לחוות רוח המחוברות לרשת החלוקה ולרשת ההולכה. על פי ההערכות, ספק אם יצליחו לנצל את המכסות שיוקצו לתחומי הביו־גז והרוח.
ב־2015-2020 מתכוונים במשרד ראש הממשלה לגבש תוכנית חדשה שמטרתה תהיה להבטיח ביטחון אנרגטי כולל שיאפשר לישראל להתבסס על עצמה בייצור החשמל. "נעודד יצירת תמהיל טכנולוגיות מאוזן תוך דגש על כדאיות, יעילות וחדשנות", נכתב.
בנוסף, במטרה לרצות את משרד התשתיות, הפשרה קובעת כי יוקם צוות בין־משרדי שיגבש בין הש
"מדברים הרבה על פוטנציאל כמויות הגז הטבעי במימי ישראל, במשך תקופה ארוכה חברות שונות ביקשו וקיבלו זכויות לחיפושי נפו וגז טבעי, ולא בכל המקרים מימשו את הזכויות בפועל. התקופה הזאת הסתיימה", כך אמר היום שאול צמח מנכ"ל משרד התשתיות הלאומיות.
צמח שדיבר בכנס תחליפי דלק על בסיס גז טבעי לתחבורה שערך היום משרד התשתיות הלאומיות הסביר את עמדת המשרד לגבי משק הגז הטבעי. "יש ללוות את גידול המשק בצורה מושכלת. עובדה היא שהתגלו מרבצים גדולים, אבל הגידול צריך להיות מבוקר, היעדים של השוק הם יעדים לאומיים, יעדים כלכלים, אולי אפילו יעדים חברתיים. לא מספיק שגילו את מרבצי הגז, ואני מקווה שבעתיד ימצאו גם נפט, השאלה היא איך יוצרים מהגילויים הללו גידול ותמורה משמעותיים לכלכלה ולמשק הישראלים".
צמח התייחס בעקיפין לנושא הייצוא ולעתודות הגז שנמצאו ב'לוויתן' ואמר: "כשמדברים על גז טבעי יש להבין את המשמעויות. את היעדים שהם בראש ובראשונה צריכים לספק את הביטחון האנרגטי של מדינת ישראל ולשמש את המשק הישראלי".
משלחת בכירה ממשרד התשתיות הלאומיות, דנה בשבוע שעבר בשיתופי פעולה בתחום האנרגיה, רכב חשמלי, התייעלות אנרגטית ודלקים חלופיים לתחבורה עם משרד האנרגיה האמריקאי ונציגי סוכנויות ממשלתיות אמריקאיות אחרות. הדיונים נערכו במסגרת שיתוף פעולה בין לאומי בנושאים אלו אותו מוביל מנכ"ל משרד התשתיות הלאומיות, מר שאול צמח. למדינת ישראל וארצות הברית יחסי שיתוף פעולה פוריים בתחומי אנרגיות מתחדשות והתייעלות אנרגטית, ושתיהן שואפות לגיוון מקורות האנרגיה בארצן. במסגרת שיתוף הפעולה הקיים היום בין המדינות, מפעילים המדען הראשי במשרד התשתיות הלאומיות ומשרד האנרגיה האמריקאי תוכניות מחקר משותפות, חלקן במסגרת קרן BIRD-Energy וקרן BSF-Energy.
יצחק אדם - מנכ"ל חברת "הנדסה ירוקה", המטפלת בניהול פרויקטים סולאריים פוטו-וולטאיים עבור מספר עיריות ורשויות מקומיות פנה השבוע אל במכתב אל שאול צמח - מנכ"ל משרד התשתיות הלאומיות ואל אמנון שפירה - יו"ר רשות החשמל בבקשה לבדוק את התנהלות חברת החשמל אל מול הבקשות לקבלת אישורים עבור מערכות סולאריות עסקיות (עד 50 קילו-וואט).
במכתבו מעלה אדם את העובדה כי בקשות רבות שהופקדו בסניפי חברת החשמל עבור המכסה הקודמת של 120 מגה-וואט, עבורה היה התעריף 1.51 ש"ח, עדיין לא אושרו ולא ברור מצבן. הקריטריונים על מתן ההיתר והכניסה למכסת התעריף אינם "שקופים" ואינם ברורים דיים ויוצרים חוסר וודאות מוחלט. "גם כך הענף הסולארי גדוש, לצערנו הרב, עליות ומורדות רבים ונמצא בדעיכה כואבת בימים אלו לאור חוסר הבהירות ואי הוודאות", לדברי אדם, המציין כי בקשות שהוגשו במהלך חודש מאי 2011 ("החודש הקובע") וקיבלו אישור הזמנה בחח"י עדיין לא אושרו. משאילתות המועלות למנהלי המחוזות בחח"י חוזרות תשובות דומות כי כל ההזמנות שטרם קיבלו אישור PV, הועברו למאגר ארצי ולהחלטה של וועדה מיוחדת של חח"י.
"לדעתנו, ולדעת רבים בענף, התאריך הקובע צריך להיות יום בשנה במהלך מאי שבו ניתן היה לרשום את המערכות בחח"י. כל החלטה אחרת, כגון קיום או אי קיום סקר טכני על-ידי בודק חח"י, תגרור עתירות רבות בבתי משפט כנגד חח"י, שכן מעבר לבעיות כ"א בחח"י והעניינים האישיים (הלגיטימיים) של הבודקים, קיימים גם הבדלים מהותיים בין מחוזות חח"י בהתייחסות לנושא הסולארי".