השדה הריק פתוח לחלוטין. מולו, ממש מעבר לכביש תל אביב־באר שבע, ניצבים הבתים של מושב תימורים - שורה פסטורלית של גגות אדומים, רק 380 מטר מכאן. 620 מטר בכיוון ההפוך עומדים ראשוני הבתים של קריית מלאכי. כאן באמצע, בלב ריכוזי האוכלוסייה האלה, חברת IPM מתכננת להקים תחנת כוח לייצור חשמל מונעת בגז.
התחנה הזאת היא נושא המאבק שקיבל בשנה האחרונה תפנית מעניינת מאוד, כש־IPM עברה ידיים: שיכון ובינוי של שרי אריסון, שהיתה בעלת השליטה בחברה, החליטה שהמאבק הציבורי מול התנגדויות התושבים במקום הפך את IPM לגיבנת על תדמיתה של שיכון ובינוי, והחליטה להיפטר ממנה. הרוכשים החדשים, מסביר ראש מועצת באר טוביה דרור שור, מציבים אתגר קשה בפני התושבים. "שיכון ובינוי גילו סוג של רגישות ציבורית, ושיתפו אותנו בכל צעד ותכנון שעשו. הגוף האחר כנראה פחות רגיש לביקורת ציבורית ופחות משתף. יש לנו פחות הד תקשורתי־ציבורי להישען עליו".
"הגוף האחר" הזה הוא חברת טריפל M, שבראשה שילוש מרשים: משה טרי, לשעבר יו"ר רשות ניירות ערך וכיום מועמד שר האוצר לתפקיד יו"ר רשות המסים; מוטי פרידמן, יו"ר חברת החשמל לשעבר; והמיליארדר אברהם נניקשווילי, שותפו של ג'קי בן זקן במנופים פיננסים הבורסאית המחזיקה ברישיון הקידוח מד אשדוד. בעיני התושבים זו חלוקה ברורה: טרי נהנה מקש
במסגרת דיון חירום בנושא משק הגז בישראל סיירה המועצה הארצית לתכנון ובנייה בראשות מנכ"ל משרד הפנים, עמרם קלעג'י, במתקני תחנת קבלת הגז הטבעי באשדוד ובתחנות הכוח באשקלון ובאשדוד ושמעה סקירה על משק הגז בישראל נוכח הפסקת הזרמת הגז הטבעי ממצרים.
מהנתונים שהוצגו למועצה עולה כי כיום 40% מייצור החשמל בישראל מבוסס על גז טבעי, ואילו לקראת שנת 2040 השימוש בגז טבעי להפקת חשמל צפוי לעמוד על 75% . לפיכך המועצה הארצית לתכנון ובנייה מתייחסת למערכת הגז הטבעי כמערכת חיונית למשק בישראל.
מנכ"ל משרד המים והאנרגיה, מר שאול צמח, עדכן על ביטול ההסכם לאספקת הגז ממצרים על ידי הספק המצרי וציין שלא סביר ש40% ממשק החשמל בישראל יהיה תלוי בנקודת כניסה אחת לגז טבעי שמקורו בים.
לאור זאת סוברת המועצה שיש לקצר את משך הזמן הצפוי להליכי אישור התכנית למתקנים נוספים לקליטת גז טבעי בישראל. בתחילת התהליך הצפי היה שהתכנית תסיים את הליכי התכנון בסוף 2014 , אולם בהתאם להערכות המצב כיום ברור כי ישראל לא תוכל להמתין למועד זה , הן בשל התדלדלות מקורות הגז הטבעי בישראל והן בשל הפסקת הזרמת הגז ממצרים.
נציג המשרד להגנת הסביבה ציין כי שימוש בגז טבעי להפקת חשמל מפחית את זיהום האוויר והסביבה ביחס לפחם ומזות.
המועצה הארצית קבעה כי הליכי התכנון של תכנ
המועצה הארצית לתכנון ולבניה, בראשות מנכ"ל משרד הפנים מר עמרם קלעג'י, אישרה היום 7.2.12 תוכנית מתאר להצבת מצוף ימי לקליטת גז נוזלי טבעי מול חופי חדרה תמ"א 37/ א/ 2/ 6 עתה תועבר התוכנית לאישור המשלה.
המועצה הארצית אישרה תוכנית מתאר ארצית שתאפשר הצבת מצוף ימי לקליטת גז טבעי נוזלי שיגיע באוניות לחופי ישראל, לאחר ששמעה את ההתנגדויות הציבור, עיריית חדרה והערות הועדות המחוזיות.
נוכח החשש מהמחסור הצפוי בהספקת הגז הטבעי, קידמו משרד הפנים והמועצה הארצית את תוכנית המתאר הארצית במהירות שיא של 6 חודשים, תוך שיתוף פעולה מלא עם הרשויות הרלוונטיות ובניהן עיריית חדרה, המשרד להגנת הסביבה, משרד האנרגיה והמים , משרד הביטחון ושיתוף הציבור.
לצורך אישור התוכנית נערך סקר סיכונים, שהעלה כי המצוף המוצע לא צפוי לגרום למפגעים סביבתיים או סכנה לציבור. המועצה סברה שמרחקי ההפרדה בין מתקן הקליטה לציבור הינם סבירים.
המועצה ציינה כי התוכנית מתייחסת למתן היתר להצבת מתקן הקליטה ולא לפעילות האונייה שתתחבר למתקן. אופן תפעול המתקן יתואם מול משרד הביטחון, שינחה לגבי הוראות הביטחון במרחב התוכנית.
משרד האנרגיה והמים והיזם יכינו תוכנית הפעלה למתקן למניעת זיהום ימי, שתאושר על ידי משרד התחבורה והמשרד להגנת הסביבה .
בחברה להגנת הטבע, ש
"השופטים קבעו כי העתירה מוקדמת מדי, שכן לא מוצו עדיין הליכי התכנון וההתנגדויות. בנוסף קבעו השופטים כי בניגוד לטענת העותרות, אפשרות הטיפול המקסימלי בגז על גבי אסדות שיוקמו בים לא ירדה מן הפרק. העותרות ישלמו הוצאות משפט של 10.000 שקל.
המועצה הארצית לתכנון ובנייה מקיימת הליך תכנון להקמת מתקני קליטה וטיפול בגז טבעי בצפון הארץ. הגז יגיע מהמאגרים שבים, אך צריך לעבור הפחתת לחץ וטיפולים שונים על מנת להזרימו למערכת הולכת הגז הארצית.
לפיכך יש להקים נקודות כניסה וטיפול בגז. ואולם, מועצות ועיריות חוששות כי המתקנים מסוכנים, ומבקשות להקטין אותם ולהרחיקם מהתושבים. בשנת 2010, בלחץ תושבי האזור, בוטל תכנון כניסת גז ממאגר תמר לאזור חוף דור, שקודם על ידי מפעילת המאגר נובל אנרג'י.
המועצה פנתה לתכנון כניסות הגז על ידי משרד תכנון שנשכר עבור כך, והחלה לבחון חלופות שונות בנושא. כל חלופה כוללת אסדה שתוקם בים לצורך הפחתת לחץ וטיפול בגז עד רמה מסוימת, ומתקן יבשתי שישלים את הטיפול לפי הצורך ויתחבר למערכת הולכת הגז הארצית.
העיריות והמועצות, כמו גם קבוצות של תושבים באזור, לוחצות להסיט את כל הטיפול בגז בים ("חלופה 8"). חלופה זו, אותה הם מגדירים כבטוחה יותר עבור התושבים, דורשת שטח יבשתי קטן יותר למתקן הקליטה. ואולם, טיפול מלא בגז ע
המועצה הארצית לתכנון ובנייה תדון רק בארבע חלופות לאתרי קליטת הגז ממאגר תמר, מתוך 12 שנבחרו על ידי וועדת העורכים ועברו לשלב התסקיר הסביבתי לפני כחודש. זאת, במסגרת קיצור הליכי תכנון כניסות הגז לישראל, שיכללו גם ישיבות מיוחדות של המועצה בנושא והגבלת משך הזמן להגשת התנגדויות ל- 30 יום בלבד. המועצה קבעה כי הדיונים בתכניות יסתיימו עד אוגוסט 2013, מתוך כוונה להחיש את הקמת תשתיות הגז, לאור המחסור בגז וההסתמכות על כניסת גז בודדת לארץ. עד חודש יולי צפויים להיפסל שמונה מתוך האתרים הפוטנציאליים להקמת המתקן, והיתר יעברו להליך תסקיר סביבתי.
אסדת הקידוח תמר.
צילום: אלבטרוס
על פי הודעת המועצה, ההחלטה להקדים את לוח הזמנים להליכי התכנון התקבלה לאחר סיור שערך לה משרד האנרגיה והמים. חברי הוועדה ביקרו באתר קליטת הגז הטבעי ממאגר ים תטיס באשדוד, שיהיה גם אתר קליטת הגז ממאגר תמר החל מאמצע 2013, וכן בתחנות כוח באשדוד ואשקלון. לאחר סקירה בנושא הגז הטבעי, על רקע ביטול הסכם הגז המצרי, החליטה הוועדה להקדים את לוח הזמנים לסיום הליכי תכנון כניסת הגז הצפונית מסוך 2014 לסוף 2013.
מתקן קליטת גז בסמוך לחוף דור קודם בעבר על ידי משרד האנרגיה וחברת נובל אנרג'י, מפעילת מאגר תמר, אך בנייתו סוכלה על ידי המועצה הארצית בשל התנגדויות חריפות מצד
המועצה הארצית לתכנון ובנייה, בראשות מר עמרם קלעג'י, מנכ"ל משרד הפנים, אישרה השבוע פה אחד את הפקדת התוכנית להצבת מתקן ימי לקליטת גז נוזלי מול חופי חדרה. בממשלה מכנים את המתקן הזה "מצוף".
שר התשתיות הלאומיות, עוזי לנדאו, ציין בפני המועצה את חשיבות התוכנית, בשל החשש למחסור במקורות אנרגיה, עקב התדלדלות מאגר הגז מרי B, הפסקת אספקת הגז ממצרים והעיכוב בקליטת הגז מקידוחי תמר ודלית.
במשרד הפנים אומרים כי באמצעות המתקן שאושר, ניתן יהיה לגוון את מקורות האספקה של משק הגז בישראל ולהבטיח את אמינות אספקת הגז לצרכנים. במשרד מבטיחים כי "המצוף" ימוקם בעומק הים, במרחק של למעלה מ- 10 ק"מ ובנצפות מינימאלית מהחוף. משם יוזרם הגז ישירות לצנרת הימית הקיימת. עוד מציינים שם כי התוכנית הוכנה בהתאם לסקר בטיחות ואיכות סביבה, בסיוע צוות מומחים רב תחומי ומשרד האנרגיה האמריקאי.
שר הפנים, אלי ישי וראש עיריית חדרה, ברכו על התוכנית, שהתקבלה בשיתוף נציגי העיר חדרה. המועצה הארצית החליטה להעביר את התוכנית להערות הועדות המחוזיות הרלוונטיות.
בתוך כך הזהיר השבוע אלי אבוטבול, ראש המועצה המקומית זכרון יעקב, כי משרד התשתיות הלאומיות ומשרד הפנים ממשיכים בניסיונותיהם לאתר מיקום למתקן גז יבשתי בסמיכות למושבה. לדבריו, בעוד שניטש הרעיון למת
מועצה הארצית לתכנון ובנייה אישרה הקמת תחנת כוח חדשה במתחם רוטנברג באשקלון. התחנה תפעל במתכונת דו-דלקית, כלומר גז או פחם. משרדי התשתיות והגנת הסביבה שאפו להכריז שהתחנה תעבוד בגז טבעי באופן שוטף ותעבור לעבודה על פחם רק במקרים חריגים, אולם בלחץ משרד האוצר הנושא לא עוגן בהחלטה, כך שמשטר ההפעלה במדויק ייקבע בהמשך. בנוסף, הוועדה העורכים שתתכנן את הקמת התחנה תצרף אליה את נציג משרד האוצר.
המועצה הארצית לתכנון ובנייה אישרה היום (ג') לתכנן הקמת תחנת כוח חדשה במתחם רוטנברג באשקלון. התחנה תפעל במתכונת דו-דלקית, כלומר גז או פחם. משרדי התשתיות והגנת הסביבה שאפו להכריז שהתחנה תעבוד בגז טבעי באופן שוטף ותעבור לעבודה על פחם רק במקרים חריגים, אולם בלחץ משרד האוצר הנושא לא עוגן בהחלטה, כך שמשטר ההפעלה במדויק ייקבע בהמשך. בנוסף, הוועדה העורכים שתתכנן את הקמת התחנה תצרף אליה את נציג משרד האוצר.
בואו להתעדכן ולהגיב בפייסבוק של כלכליסט
תחנת הכוח באשקלון תוכננה ב-2002 והיתה אמורה להתחיל לעבוד לפני כשלוש שנים, ולספק 1,260 מגה וואט חשמל, שהם כ-10% מכושר הייצור הנוכחי של חברת החשמל. עם זאת, בלחץ ארגונים ירוקים ותושבי הסביבה הבנייה נדחתה פעם אחר פעם, בעיקר בשל החשש שהפעלת התחנה על בסיס פחם בלבד תגדיל באופן משמעותי את זיהום האוויר באזור. לפני כשנה וחצי עלתה האפשרות להקים אותה במתכונת דו-דלקית, ההיגיון: מחיר הגז זול ממחיר הפחם ושריפתו נקייה משמעותית, כך שהשימוש בפחם יעשה רק במקרים של כשל בהולכה דוגמת הפיצוץ בצינור הגז המצרי.
לנדאו מפציר
בשבוע שעבר נדחה אישור הקמת התחנה בשל לחץ משרד האוצר שביקש להוריד את הנושא מעל סדר יומה של המועצה הארצית לתכנון ובנייה. היום (ג') הפתיע
שר התשתיות עוזי לנדאו את ח
האם הרכישה הסודית של יצחק תשובה את קרקע תעשיות אלקטרוכימיות בעכו עתידה להפוך לאחד הכישלונות הכואבים של היזמות העסקית בישראל? המועצה הארצית לתכנון ובנייה פסלה אתמול את האפשרות כי קבוצת דלק, בעלי הקרקע, תוכל להקים במקום את מתקן קליטת הגז הטבעי ממאגרי תמר ולוויתן.
דלק רכשה את הקרקע עבור תכלית זו לפני שנה בהשקעה כוללת שעשויה להגיע ל-114 מיליון שקל. ואולם, משרד הביטחון הביע התנגדות נחרצת להקמת מתקני הטיפול בגז במקום, משום קרבתו לשטח מפעל רפאל הסמוך. לפיכך, עשוי תשובה להישאר עם 430 דונם מזוהמים, אשר כבר שילם תמורתם סכום של 43 מיליון שקל. זאת, כאשר המועצה הארצית אישרה אתמול 12 חלופות אחרות למיקום אתרי קליטת הגז במישור החוף הצפוני - שרק בהן יתבצע כעת תסקיר השפעה על הסביבה, לקראת ההכרעה בחלופה המתאימה.
מפעל תעשיות אלקטרוכימיות, עכו
צילום: ירון קמינסקי
ממשרד הביטחון נמסר אתמול כי הקרקע ממוקמת צפונית למתקן מכון דוד של רפאל, בצמידות לגדר המתקן, שבה מתבצעת פעילות ביטחונית ענפה. "תוצרי עבודת מטה שנערכו העלו כי רדיוס מגבלות הבטיחות של מתקן הגז הטבעי המתוכנן הינו 600 מטר. רדיוס זה חודר במידה משמעותית לתוך תחום המקרקעין של מתקן מכון דוד", נמסר ממשרד הביטחון.
עשו לנו לייק לקבלת מיטב הכתבות והעדכונים ישירות לפייסבו
בג"ץ אישר מתן הוצאות משפט למנהלי מאבק הגז בחוף דור בגובה 24 אלף שקל.
תושבי חוף הכרמל והמועצות זכרון יעקב, חוף כרמל ופורדיס עתרו לפני כשנה וחצי, באמצעות עו"ד ד"ר יוסף פרוכטמן ועו"ד אלי וילצ'יק, נגד משרד התשתיות, המועצה הארצית לתכנון ובנייה וחברת נובל אנרג'י. העותרים ביקשו להעביר את האחראיות להכנת תוכנית המתאר לחיבור קידוחי הגז תמר ודלית לתשתית הארצית, אל המשרד לתשתיות לאומיות מידיה הפרטיות של חברת נובל אנרג'י.
לטענת התושבים, משרד התשתיות והמועצה הארצית לתכנון ובנייה נכשלו בהגנה על האינטרס הציבורי ופעלו בניגוד לחוק. זאת בכך שאפשרו לחברה פרטית, בעלת אינטרסים כלכליים מובהקים בהקמת המפעל לקליטת הגז בחוף דור, לתכנן למעשה את תוכנית המתאר הארצית של מדינת ישראל.
במסגרת העתירה טענו תושבי חוף הכרמל והמועצות כי יש לפסול את תוכנית המתאר שהכינה חברת נובל אנרג'י ולבחון את הקמת מתקן הקליטה לגז בלב ים. העותרים טענו כי בעקבות ההתנהלות של משרד התשתיות וגופי התכנון הם נאלצו
לצאת למאבק ציבורי יקר וממושך.
בעקבות העתירה הוציא בג"ץ צו על תנאי שעצר את המשך הכנת תוכנית המתאר. בעקבות כך הודיעה המדינה כי היא מקבלת את טענת תשובי חוף הכרמל, פוסלת את העבודה שנעשתה על ידי חברת נובל אנרג'י ויוצאת במכרז להכנת תוכנית מת
ראש מינהל מקרקעי ישראל לשעבר עו"ד גדעון ויתקון צפוי להתמנות לרגולטור האחראי על תכנון מערכת הולכת הגז הארצית בישראל. במסגרת התפקיד, יהיה ויתקון אחראי על בחינת כלל תוכניות המתאר הארציות (תמ"אות) הנוגעות לפריסת מערכת הולכת הגז. אף שהוא נבחר לתפקיד כבר לפני כמה חודשים על ידי משרד הפנים, האישור הסופי של מינויו צפוי מחרתיים במסגרת ישיבת המועצה הארצית לתכנון ובנייה.
בואו להתעדכן ולהגיב בפייסבוק של כלכליסט
תפקידו של של ויתקון יוגדר רשמית כ"חוקר תוכניות המתאר הארציות למערכת הולכת הגז הטבעי". התפקיד לא היה קיים בעבר והוגדר בעקבות גילויי הגז האחרונים מול חופי ישראל ולקראת העלייה הצפויה בשימוש בגז טבעי בתעשייה ובתחבורה.
במסגרת התפקיד ישמש ויתקון כיועץ של המועצה הארצית לתכנון ובנייה ויחבר חוות דעת מטעם המדינה בכל הנוגע לפיתוח מערכת הולכת הגז הטבעי. בין
הפרויקטים שיידרש לבחון נמצאת סוגיית חיבור תחנת הכוח התרמו־סולארית באשלים למערכת הולכת הגז, בחינת התוכניות לחיבור אזור התעשייה ציפורת ליד נצרת למערכת הגז ואישור התוכנית להקמת מתקן לקליטת גז טבעי נוזלי ליד חדרה.
במשרד הפנים מסבירים כי הפרויקטים שעליהם יידרש ויתקון לחוות את דעתו הנם כאלה שמטבע הדברים גוררים התנגדויות רבות: "מדובר בתוכניות
"המועצה הארצית לתכנון ובנייה, בראשות מנכ"ל משרד הפנים מר עמרם קלעג'י, בחרה שתי חלופות יבשתיות לטיפול בגז טבעי מתגליות ימיות בנוסף לטיפול בגז במתקן ימי.
החלופות היבשתיות שנבחרו הן אתר חגית ומט"ש מרץ בעמק חפר, שבהן קיימת קרבה לחיבור למערכת הולכת גז ארצית, החלופות אינן פוגעת בייעוד קרקע במקום, החלופות מרוחקות מיישובים ומימושן מצמצם פגיעה בסביבה.
וזאת בהתאם להחלטת המועצה לטיפול משולב ימי ויבשתי בגז טבעי, אשר בסופו יבחרו 2 אתרים ימיים ושני אתרים יבשתיים לטיפול בגז טבעי, כך שתהייה אמינות באספקה לצרכנים , במטרה לאפשר ייצור חשמל בישראל באמצעות גז טבעי, שיצמצם את זיהום הסביבה בישראל."
המועצה הארצית לתכנון ולבנייה, בראשות מנהלת מינהל התכנון במשרד הפנים, בינת שוורץ, אימצה את מסמך המדיניות, שהוכן על ידי מנהל התכנון במשרד הפנים לגבי טורבינות רוח והחליטה על הכנת תכנית מתאר בנושא.
בהתאם למסמך המדיניות המועצה החליטה על תיקון תמ"א 10 , ועל הוספת הנחיות בנושא הצבת טורבינות רוח בגדלים שונים: זעירות (עד 4 מ' גובה ושטח פנים של הלהבים עד 4 מ"ר), קטנות (עד 18 מ' גובה ושטח פנים עד 29 מ"ר ), בינוניות (גבה עד 40 מ' ושטח פנים להבים עד 200 מ"ר) וגדולות (מעל 40 מטר גובה ומעל 200 מ"ר שטח פנים להבים).
כן יוקם צוות בין משרדי לבחינת פוטנציאל להקמת חוות רוח. בהתאם למסמך המדיניות מוסדות התכנון יאשרו תוכניות לחוות רוח. תוכניות לחוות רוח עד 100 דונם ידונו בועדות המחוזיות, ואילו חוות מעל 100 דונם ידונו בוועדה לתשתיות לאומיות (ות"ל) . תוכניות לחוות רוח יאושרו בכפוף לבדיקות סביבתיות, תעופתיות, ביטחוניות,ובהתאם לשיקולים תכנוניים, קיום תשתיות וכדו'.
בימים אלה מקודמות במוסדות התכנון תוכניות לטורבינות רוח בצפון רמת הגולן, בעמק הבכא, בהר בני צפת ובבקעת ערד בדרום. בנוסף קיימות תוכניות מאושרות בסירין, מעלה גלבוע ועסניה.
בהתאם למסמך המדיניות שהוכן ע"י משרד הפנים, לצורך אישור הקמת טורבינות רוח יש לבחון היבטים שונים, ביניהם: נצפות,
המועצה הארצית לתכנון ובנייה החליטה לפני שעה קלה לקבל את עמדת משרד התשתיות ולא לבחון את האפשרות לטיפול מלא של הגז הטבעי על גבי פלטפורמה ימית. המועצה החליטה לקדם חלופות למתקן קבלה של מעל 100 דונם ביבשה.
ההחלטה התקבלה למרות חוות דעת של מומחים בין לאומיים אשר מוכיחה כי מתקן לטיפול מלא בלב ים הוא הפתרון הנכון למשק האנרגיה הישראלי. במפגש מומחים שהתקיים בשבוע שעבר הוכח מעל לכל ספק, ובהסכמה של ראש צוות התכנון, כי אין בעיית אמינות בהקמת מתקן לטיפול מלא בים.
...
אך לפני שבוע התקיים במשרד התשתיות דיון מקצועי בו לקחו חלק מומחים בעלי שם עולמי בתחום תכנון מתקני טיפול בגז. המומחים הציגו בפני אנשי משרד התשתיות וצוות התכנון להקמת מתקני הקבלה דוגמאות מהעולם המוכיחות כי מתקן לטיפול מלא הינו פתרון המיושם בהצלחה ובדנמרק משתמשים במתקנים אלו כבר 30 שנה. לס ניקולס, מומחה עולמי מאנגליה, בעל 40 שנות ניסיון בתחום, טען בפני הנוכחים בדיון כי ישראל חייבת להקים מתקן לטיפול מלא בים לאור המאפיינים הגיאוגרפיים והאילוצים הביטחוניים והסביבתיים. לדבריו, כל החלטה אחרת היא בזבוז כספי ציבור והעמדת משק האנרגיה הישראלי בסכנה.
כל מי שביקר בשנים האחרונות באירופה לא היה יכול שלא להבחין בהן. טורבינות רוח בצבעי אדום-לבן חגיגיים המתנוססות על גבי עמודי ענק. טורבינות הרוח כבר מספקות אחוזים ניכרים מתצרוכת החשמל של מדינות כמו דנמרק, גרמניה ובריטניה. בעולם האנרגיות המתחדשות יש לרוח מעמד בכורה: ההספק של טורבינות הרוח בעולם גדול פי שלושה מההספק של המערכות הסולאריות לייצור חשמל ומגיע ל-240 גי'גה-ואט, פי 20 מיכולת ייצור החשמל של מדינת ישראל. הרוח נחשבת למקור האנרגיה הזול ביותר, הירוק ביותר והידידותי ביותר לקרקע. טורבינת רוח, גבוהה ככל שתהיה, אינה מונעת את המשך השימוש בקרקע למטרות חקלאיות או אחרות. אבל המהפכה ששינתה לנצח את הנוף באירופה פסחה לחלוטין על ישראל. למה?
"המדינה נרדמה"
התשובה לשאלה הזו כמעט מביכה. "המדינה פשוט נרדמה", אומר מנכ"ל איגוד חברות אנרגיה מתחדשת, איתן פרנס, "שלוש שנים חלפו מאז פרסום ההסדרה לטורבינות רוח קטנות וגם כיום אין דרך לקבל היתר בנייה להקמת תורן מדידה, שהוא תנאי מקדמי לקבלת מימון להקמת טורבינות רוח". האיגוד יציין החודש לראשונה את יום הרוח העולמי (במסגרת שיתוף הפעולה עם הארגונים הבינלאומיים GWEC ו-EWEA) - אך קשה למצוא סיבה לחגיגה. כמעט אף טורבינת רוח לא הוקמה כאן ב-150 השנים האחרונות והמציאות העגומה הזו לא תשתנה בשנ
המועצה הארצית לתכנון ולבנייה הייתה אמורה להתחיל היום (ג') בתכנון תוכנית מתאר ארצית להקמת תחנת כוח דו-דלקית באשקלון, אך הנושא התעכב פעם נוספת. מדובר בתחנת הכוח הפחמית שתוכננה עוד בשנת 2002 והייתה אמורה להתחיל לפעול ב-2008, אולם בלחץ ארגונים ירוקים ותושבי הסביבה הקמתה לא יצאה לפועל. דקות ספורות לפני תחילת הדיון הפתיעו נציגי האוצר וביקשו להוריד את הנושא מסדר היום, על מנת להמנע מלקבוע באיזה דלק תופעל התחנה בשל פערי מחירים עתידיים, כמו גם להוציא מידי חברת החשמל את אפשרות הקמת התחנה.כך מדווח היומון כלכליסט.
לאחר שהמועצה סירבה להוריד את התכנית מסדר היום, הפתיע נציג חברת קצא"א (קו צינור אילת-אשקלון), שבשטחה אמורה לקום התחנה ומפוקחת על ידי אגף החשב הכללי באוצר, וטען שהחברה לא מוכנה להקצות את השטח הנדרש להקמתה. הודעת הסירוב תדרוש הכנת תוכנית מתאר חדשה, מה שעלול לעכב את הקמתה בחודשים ארוכים.
"חוצפתם של פקידי האוצר לא יודעת גבול. שרי הממשלה, כולל שר האוצר, אימצו מתווה מסוים וכעת הפקידים מנסים לתקוע שוב מקלות בגלגלים. לכולנו מטרה משותפת - ביטחון באספקת אנרגיה תוך שמירה על בריאות הציבור והגנה על הסביבה, וכדי לספק זאת מוכרחים להתחיל בהליך הקמת התחנה. אם שר האוצר אכן שולט במשרדו - עליו להורות מיידית לפקידיו לה
המועצה הארצית לתכנון ולבנייה אישרה אתמול מסמך מדיניות להקמת טורבינות רוח שישמשו לייצור חשמל בהיקף 800 מגה וואט. המועצה קבעה שיש להכין תוכנית מתאר להקמת הטורבינות, ובכך דחתה את המלצת רשות הטבע והגנים שלא להקים אותן בשל החשש שציפורים ועטלפים ייפגעו מהן וימותו.
במסמך המדיניות, שחיבר צוות של מינהל התכנון במשרד הפנים, נכתב כי בעוד עשור יעמוד היקף ייצור החשמל בחוות טורבינות הרוח החדשות, שיוקמו בשטחים פתוחים, על 3% מכושר ייצור החשמל בארץ. תוכנית המתאר שתגובש לצורך העניין תכלול הנחיות בנוגע לאתרים הפוטנציאליים בארץ להצבת הטורבינות וכן בנוגע לגובהן, העשוי להיות בין ארבעה ל-40 מטרים ואף יותר. היום כבר קיימות יוזמות להקמת חוות טורבינות גדולות ברמת הגולן, בבקעת ערד ובגלבוע.
מנגד, חוות דעת שחיברו אקולוגים מחטיבת המדע ברשות הטבע והגנים קבעה, כי אין להקים חוות טורבינות רוח בישראל, בשל הפגיעה האפשרית בציפורים ובעטלפים. האקולוגים המליצו להמתין עד לפיתוח טורבינות שהלהבים שלהן מוצבים באופן שונה ולכן מהווים סיכון נמוך יותר לבעלי החיים. חוות הדעת הדגישה כי ככל שהטורבינות צפופות יותר, מידת הפגיעה בבעלי החיים גדולה יותר. לכן רשות הטבע והגנים התנגדה להקמת חוות טורבינות, אך לא סירבה להצבת טורבינות בודדות.
תגליות הגז של ישראל עתידות להביא ברכה גדולה למשק, להוזיל את מחיר החשמל ולהפחית משמעותית את זיהום האוויר מתחנות הכוח. הבעיה היא שהגז מופק בים וכדי להביא אותו לכאן יש צורך להקים מערכות הזרמה מורכבות על החוף. תשתיות הגז האלה הן אחד האיומים הגדולים על שטחי החוף הפנויים במדינה.
שנתיים בדיוק מלאו לניצחונם של תושבי זכרון יעקב, קיסריה חדרה ויישובי הסביבה במאבקם נגד הקמת "אתר הנחיתה" באזור חוף דור. מדובר במתקן יבשתי לא גדול שאמור לקלוט את הגז המוזרם דרך הים ממאגר הגז "תמר", לנקות אותו, ולהזרים אותו בלחץ מופחת לתוך הצנרת הארצית. התוכנית להקמת המתקן, שהוכנה על ידי יזם פרטי, נגנזה, והמדינה נשלחה לעשות שיעורי בית בעצמה.
המאבק מתחדש
שנתיים אחר כך עומד המאבק להתחדש במלוא העוצמה. לפני שבועיים אושרו במועצה הארצית חמישה אתרים אפשריים להקמת שני מתקני קבלה. האתרים נמצאים בסמוך למתקני טיהור השפכים של עמק חפר וחדרה, בשטח תחנת הכוח חגית שליד יוקנעם, ושני אתרים באזור חוף דור. הרשויות המקומיות שהאתרים נמצאים בשטחן כבר מאיימות בעתירה לבג"צ.
התושבים חוששים שהמתקן ישמש בסיס שסביבו תתפתח תעשייה מבוססת גז. בנוסף, הקרבה למתקן אסטרטגי, מגדילה לטענתם את הסיכון לנפילת טילים ביישובים סמוכים אליו.
המועצות דורשות כי המתקן
למה נגמר הגז? "כי כמה משרדי ממשלה שולטים בשדה"
שר האנרגיה והמים הציג בכנס הרצליה את מדיניות "לשמור ולייצא"- למרות שוועדה שמינה בעניין תגליות הגז עדיין לא הציגה את עמדתה
10:26 02.02.2012 מאת: איתי טרילניק
"זה מה שקורה כשיותר ממשרד אחד מקבל החלטות ומשפיע בצורה מאסיבית בנושא האנרגיה" - כך אמר היום שר האנרגיה והמים, עוזי לנדאו, בכנס הרצליה, בעניין הידלדלות מאגר הגז בקידוח ים תטיס. לנדאו גם הביע את עמדתו בעד מדיניות של "לשמור ולייצא" בעניין תגליות הגז הטבעי - למרות שוועדה שמינה טרם הציגה את עמדתה.
לנדאו אמר בכנס כי "אנחנו רואים בתמונה שלפנינו את הפוטנציאל הגלום באגן המזרחי של הים התיכון. זו תמונה שהוצגה לפני כשנה וחצי, על הפוטנציאל בכל האגן המזרחי של של הים התיכון, פוטנציאל של 3,500 BCM. מתוך זה, בשדות של ישראל (תמר, דלית ולוויתן) יש כ-750 BCM. לפנינו הרישיונות שחולקו, קו הגבול בין ישראל וקפריסין. יש הערכה שבישראל יש כמות שהיא אולי כפולה בהשוואה למה שמצאנו עד כה. מרבית הרישיונות, ההיתרים לחיפוש, כבר ניתנו. היתה תקופה שהיה אינטרס להביא כמה שיותר מתעניינים כשעוד לא מצאו גז. צריך לשים לב שכך שמעבר לבארות, חשוב לראות את הצנרת שמחברת את מאגרי הגז לישראל. יש צינור שדרכו לא עובר גז מאל-עריש (עוברת כמו חלקית, א"ט), צינורות בים מק
המועצה הארצית לתכנון ובניה, בראשות מנכ"ל משרד הפנים, מר עמרם קלעג'י, הורתה על הכנת תוכנית מתאר ארצית להסבת יחידות 1-4 בתחנת הכח אורות רבין בחדרה לייצור חשמל על בסיס גז טבעי. וזאת במטרה לצמצם את זיהום האוויר באזור בהתאם לתוכנית כוללת להקטנת פלטות מתחנת כח אורות רבין עד 2017. בהתאם לתכנית היחידות יפעלו על בסיס פחם אך ורק בעת חירום כגיבוי.
בתחנת הכח אורות רבין קיימות 6 יחידות ייצור, ארבעת היחידות הותיקות, שפועלות כרגע על בסיס פחם, יוסבו כעת לייצור על בסיס גז.
"שר האנרגיה והמים ד"ר עוזי לנדאו גילה כי הוא "מתפלל" שתתרחש בישראל הפסקת חשמל ארצית חמורה כדי שהציבור יבין סוף-סוף את משמעות בצורת החשמל שאליה נקלע המשק. בדברו ביום שישי בכנס המועצה ההנדסית של התאגדות מהנדסי החשמל והאלקטרוניקה אמר לנדאו "לפעמים אני מתפלל שתהיה תקלה קשה כדי שאנשים יבינו. היום אתה קם ואתה צריך תחנת כוח קטנה בבית, ובחוץ צריך חשמל בצמתים ולכל מערכות המיחשוב. כנראה שעד שלא נשלם מחיר לא נבין". לנדאו גילה כי התחזיות המטאורולוגיות צופות שהקיץ יהיה השנה חם מהרגיל וציין כי כל נפילה של תחנת כוח גדולה בשל תקלה תוביל למחסור בחשמל.
יושב ראש התאגדות מהנדסי החשמל אמיל קויפמן סייג מעט את דרביו של לנדאו ואמר כי "לא יכול להיות שתהיה מערכת, ויגידו שלא יכול להיות שיהיו הפסקות חשמל. התפקיד שלנו זה להקטין אותן ולמצוא פתרונות לחזרה לתפקוד תקין אם יהיו הפסקות חשמל. אם רגולציה תהיה חכמה אז כנראה שיהיו פחות הפסקות חשמל ופחות בעיות בתחום רשת החשמל".
יושב ראש חברת החשמל יפתח רון טל אמר בכנס כי כור גרעיני לייצור חשמל יוקם בסופו של דבר בישראל "יש צורך כזה (בפיתוח תחנת כוח גרעינית ע"ב) והוא אפשרי. יש צורך לשת"פ בין מדינות אבל אם אתם שואלים אותי אם זה יקרה, זה יקרה, ואנחנו נערכים לזה. אנחנו כתבנו תוכנית לאוניברסי